Јаблановача
Jablanovača (Agrocybe aegerita) vrsta je jestive gljive koja je zastupljena na toplijim mjestima.[1]
Jablanovača | |
---|---|
![]() | |
Growing on a poplar stump in Girona, Spain | |
Naučna klasifikacija | |
Carstvo: | |
Divizija: | |
Klasa: | |
Red: | |
Porodica: | |
Rod: | |
Vrsta: | C. aegerita
|
Binomno ime | |
Cyclocybe aegerita (V. Brig.) Vizzini 2014
|
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/Agrocybe_aegerita888.jpg/220px-Agrocybe_aegerita888.jpg)
Klobuk
urediKlobuk je veličine 5-18 centimetara, kod mladih visoko i oblo ispupčen, kod starih sve spljošteni do plitko udubljen. Upadljivo suve i i vrlo tanke kožice, koja se većinom kod odraslih raspukne ili mrežasto nabora. Često sa mrljama boje rđe koje nastaju od ostrune sa drugih primjeraka ili trljanja od drvo.[1]
Listići
urediListići ravno prirasli, sa zupcem ili malo silazno, ne gusti u dnu dosta deblji, nagrižene oštrice, široki 4-7 milimetara bjeli, svikasti, na kraju smeđi kao rđa duvan ili čokolada.[1]
Boja
urediBoja je boje rđe
Stručak
urediStručak najdeblji iznad dna, ispod ponovo duži gotovo kao korjenast. Uzdužno grubo vlaknast i većinom isprugan. Bijel i kasnje odozgo nadolje sve smeđi, ponekad i malo maslinast. Pun i tvrd kao đon, rado se raspucava u trakama, vlaknima ili ljuskama Na presjeku pušta providan bezbojni sok. Dosta visoko nosi jedan uži, no deblji prsten.[1]
Meso
urediMeso dosta debelo, kompaktno i sočno, upadljivo bjelo u kontrastu sa smeđim listovima u donjoj polovini stručka žućkasto-smeđ. ukus prijatan, miris predivan, najpribližnije na mošt i liker istovremeno.[1]
Mikroskopija
urediSpore pojedinačno od žutog do smeđeg izduženo.
Stanište
urediRasprostranjene na na toplijim mjestima na panjevima, balvanima i živom drveću. U svim republikama ali ne u svakom kraju. Najviše u obalama Jadrana. Najčešće raste grmoliko sa po 3 do 15 primjeraka.[1]
Jestivost
urediMeđu najkvalitetnim gljivama. Osobito ukusna na žaru ili kao ražnjić. Na žalost ne može se sušiti.[1]