Сумпораста витезовка
Сумпораста витезовка (лат. Tricholoma sulphureum) je nejestiva gljiva iz porodice Tricholomataceae. Klobuk je žut, u sredini crvenkastosmeđ, u početku polukružan, kasnije raširen i malo ispupčen, na rubu je uvrnut, širok 5-10 cm. Listići su žućkasti, retki, nazubljeni. Stručak je sumporastožut, valjkast, u početku pun, kasnije šupalj, malo čehast, visok 3-8 cm, promera 5-15 mm. Meso je žuto, tvrdo, vlaknasto, neugodnog mirisa. Spore su eliptične, otisak je beo.
Sumporasta vitezovka | |
---|---|
![]() | |
Tricholoma sulphureum u šumi, Француска | |
Naučna klasifikacija | |
Carstvo: | |
Divizija: | |
Klasa: | |
Red: | |
Porodica: | |
Rod: | |
Vrsta: | T. sulphureum
|
Binomno ime | |
Tricholoma sulphureum |
Stanište
urediRaste leti i u jesen.[1] Stanište su belogorične, crnogorične i mešane šume, rasprostranjena je u Evropi i istoku Kine.[2] Takođe je raspostrenjena u Severnoj Americi.[3] U Turskoj se smatra kritično ugroženom vrstom.[4]
Etimologija
urediLatinski naziv roda Tricholoma složenica je grčkih reči thrix, trikhos (kosa) i loma (rub), zbog dlakavih rubova tek nekolice vrsta. Ime vrste sulphureum (sumporasto žut) latinski je naziv koji je dodeljen zbog izražene žute boje gljive.[5] Na stranim jezicima nazivi su (engl. sulphur knight, gas agaric), (fra. tricholome soufré), (nem. Gemeine Schwefel-Ritterling), (sloven. žveplena kolobarnica).
Upotreba
urediSmatra se nejestivom ili otrovnom gljivom, lošeg je ukusa i neugodnog mirisa, a uzrokuje tegobe pri varenju.[6]
Reference
uredi- ^ H, Haas (1969). The Young Specialist looks at Fungi. Burke. str. 148. ISBN 0-222-79409-7.
- ^ Deng H, Yao YJ (2005). „Revision of three species of Tricholoma reported from China”. Mycotaxon. 92: 77—84. ISSN 0093-4666.
- ^ Bessette AE, Bessette AR, Roody WC, Trudell SA (2012). „Tricholomas of North America”.
- ^ Çinar H, Sermenli HB, Işiloğlu M (2014). „Some critically endangered species From Turkey” (PDF). Fungal Conservation (4): 26—28.
- ^ DP, Simpson (1979). Cassell's Latin Dictionary (5th изд.). London: Cassell Ltd. стр. 883. ISBN 0-304-52257-0.
- ^ Veselský J, Dvorák J (1981). „Über den Verlauf einer Vergiftung durch den Schwefelgelben Ritterling - Tricholoma sulphureum (Bull. ex Fr.) Kumm.”. Cĕská Mykologie (на језику: немачки). 35: 114—15.
Извори
urediМатија Јосиповић, (2012) Гљиве - водич за препознавање, Ријека: Leo-commerce, ISBN978-953-218-340-5