Торакоцентеза
Торакоцентеза или декомпресија иглом (често коришћен термин), јесте инвазивна медицинска процедура за уклањање течности или ваздуха из плеуралног простора у дијагностичке или терапеутске сврхе. Изводи се тако што се канила, или шупља игла, пажљиво уводи у грудни кош, обично након примене локалне анестезије. Поступак је први извео Morrill Wyman 1850. године, а затим га је описао Henry Ingersoll Bowditch 1852. године.[1]
Торакоцентеза | |
---|---|
![]() Илустрација приказује особу са торакоцентезу. Особа седи усправно и ослања се на сто. Вишак течности из плеуралног простора се одводи у посуду. | |
ICD-9-CM | 34.91 |
Other codes | OPCS-4.2T12.3 |
MedlinePlus | 003420 |
Препоручена локација пласирања игле варира у зависности од извора. Неки извори препоручују средњу аксиларну линију, у осмом, деветом или десетом међуребарном простору.[2] Кад год је то могуће, процедуру треба изводити под надзором ултразвука, што се показало да значајно смањује број компликација.[3][4][5]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/57/Left-sided_Pleural_Effusion.jpg/220px-Left-sided_Pleural_Effusion.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/ThoracentesisEquip.jpg/220px-ThoracentesisEquip.jpg)
Једна од главних индикација је тензијски пнеумоторакс који захтева хитну медицинску помоћ односно декомпресију иглом пре постављања грудне цеви.[6][7]
Употреба
уредиНајчешћи случајеви у којима је индикована торакоцентеза могу бити:
- Примарни излив у грудном кошу: може се урадити код свих оних пацијената који имају торакални излив;
- Инфекције: када постоји сумња на присуство инфициране течности у грудима;
- Рак: у неким случајевима торакоцентеза може помоћи у постављању дијагнозе узимањем узорка туморских ћелија;
- Терапијски: присуство велике количине течности може ометати респираторну функцију плућа; у овом случају уклањање течности може омогућити побољшање дисања.
Контраиндикације
уредиРелативна контраиндикација се односи на неоперативне пацијенте и/или за пацијенте са поремећајима коагулације.
Ризици
уредиРизици који могу настати су:
- Крварење, које може настати приликом увођења игле која оштети крвни суд . Обично престаје спонтано, али у неким случајевима може изазвати хематом, или ретко може да се акумулира у плеуралној шупљини (у том случају може бити неопходна дренажа грудног коша или чак операција).
- Колапс плућа и у другим случајевима, када плућа могу бити пробушена. Ако је перфорација минимална, може брзо да зарасте; ако је перфорација значајна, ваздух може ући у плеуралну шупљину и изазвати колапс плућа, познатији као пнеумоторакс. У овим случајевима, грудна цев се користи за одвод ваздуха из плеуралне шупљине како би се омогућило плућима да се поново прошире.
Како би се ризици торакоцентезе свели на минимум, може се користити ултразвук да се прати увођење игле.
Извори
уреди- ^ Kelly, Howard A. (1907-01-26). „Cyclopedia of American Medical Biographies.”. JAMA: The Journal of the American Medical Association. XLVIII (4): 342. ISSN 0098-7484. doi:10.1001/jama.1907.02520300070014.
- ^ „Human Gross Anatomy”. Архивирано из оригинала 2008-02-14. г. Приступљено 2007-10-22.
- ^ Gordon, Craig E.; Feller-Kopman, D; Balk, EM; Smetana, GW (22. 2. 2010). „Pneumothorax Following Thoracentesis”. Archives of Internal Medicine. 170 (4): 332—9. PMID 20177035. doi:10.1001/archinternmed.2009.548 .
- ^ Feller-Kopman, David (јул 2007). „Therapeutic thoracentesis: the role of ultrasound and pleural manometry”. Current Opinion in Pulmonary Medicine. 13 (4): 312—318. PMID 17534178. S2CID 21367134. doi:10.1097/MCP.0b013e3281214492.
- ^ Daniels, Craig E; Ryu, Jay H (јул 2011). „Improving the safety of thoracentesis”. Current Opinion in Pulmonary Medicine. 17 (4): 232—236. PMID 21346571. S2CID 25046432. doi:10.1097/MCP.0b013e328345160b.
- ^ Harcke, HT; Mabry, RL; Mazuchowski, EL (2013). „Needle thoracentesis decompression: observations from postmortem computed tomography and autopsy.”. Journal of Special Operations Medicine. 13 (4): 53—8. PMID 24227562. doi:10.55460/FWAO-F36G.
- ^ Ball, Chad G.; Wyrzykowski, Amy D.; Kirkpatrick, Andrew W.; Dente, Christopher J.; Nicholas, Jeffrey M.; Salomone, Jeffrey P.; Rozycki, Grace S.; Kortbeek, John B.; Feliciano, David V. (2010). „Thoracic needle decompression for tension pneumothorax: clinical correlation with catheter length”. Canadian Journal of Surgery. 53 (3): 184—188. PMC 2878990 . PMID 20507791.
Спољашње везе
уредиМолимо Вас, обратите пажњу на важно упозорење у вези са темама из области медицине (здравља). |