Јеврејско гробље у Сарајеву
Јеврејско гробље у Сарајеву смештено је у југозападном делу Сарајева, у пределу Ковачића и Дебелог Брда. Цели комплекс се простире на површини од 31.160 м2. О настанку и развоју гробља до 16. века нема поуздане документације, али се на основу података протокола Јеврејске општине, 1630. године може узети као година оснивања овог гробља.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cc/Sarajevo_Jewish_Cemetery_1900.jpg/220px-Sarajevo_Jewish_Cemetery_1900.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a4/Kapela_na_jevrejskom_groblju_u_Sarajevu.jpg/220px-Kapela_na_jevrejskom_groblju_u_Sarajevu.jpg)
Гробље је настало у средњевековну некрополу стећака на локалитету Борак уз стари каменолом на Шаторији из кога је вађен камен како за средњевекоквне стећке, тако и за јеврејске надгробнике. Сефарди на овом простору стварају јединствене надгробнике, каквих, по њиховим домоморфним облицима и симболичкој мотивици, нема међу јеврејским споменицима нигде на свету.[2] У склопу гробља налазе се и гробљанска капела, спомен-костурница из 1952. године, споменик жртвама усташког терора, ашкенаска костурница из 1962. године, спомен-костурница уз ашкенаску костурницу, чесма и ограда. Све заједно као гробљанска целина је проглашено Националним споменик Босне и Херцеговине 2. септембра 2004. године.[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/View_from_Jewish_cemetery%2C_Sarajevo.jpg/220px-View_from_Jewish_cemetery%2C_Sarajevo.jpg)
Најстарији сачувани надгробни споменик на овом гробљу припада првом сарајевском рабину. На прсима његовог стећка пише:
Самуел Барух, 1963-1650. Надгробни камен праведника.
Поред њега, испод 3.850 споменика почивају породице: Абинун, Албахари, Алтарац, Атијас, Барух, Данити, Данон, Финци, Гаон, Кабиљо, Кајон, Калдерон, Камхи, Катан, Конфорти, Кунорти, Леви, Маестро, Монтиља, Овадија, Озмо, Пардо, Песах, Пинто, Салом, док највећи и најтежи споменик припада покојном Самуелу Пинти.[3]
Види још
уредиРеференце
уреди- ^ „Staro Jevrejsko groblje u Kovačićima (Sarajevo)”. www.benevolencija.eu.org. Архивирано из оригинала 01. 04. 2019. г. Приступљено 2021-10-28.
- ^ Snježana Mutapčić, Staro jevrejsko groblje na Borku u Kovačićima, nav. sveske br. 7-8, Sarajevo, 1984, str. 89-95
- ^ а б „Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika”. old.kons.gov.ba. Архивирано из оригинала 30. 06. 2020. г. Приступљено 2021-10-28.