Злотске пећине
Група спелеолошких објеката код села Злот
Злотске пећине је заједнички назив за већу групу спелеолошких објеката.
Злотске пећине | |
---|---|
![]() Лазарева пећина | |
Положај | |
Држава | |
Област | Источна Србија |
Место | |
Одлике | |
Локација
уредиСви спелео објекти познати под називом Злотске пећине се налазе у источнној Србији, тачније на простору источног Кучаја, као и у околини села Злот, које се налази у непосредној близини Бора.
Систем Злотских пећина
уредиОвде спада читав систем пећина и јама од којих већи део није истражен и који је доступан само спелеолозима. Лазарева пећина је једина пећина у целом систему која је отворена за туристичке посете.[1]
Систем је под заштитом државе као споменик природе I категорије.
Спелео локалитети
уредиУ систему Злотских пећина налази се више од 70 пећина и јама.[2]
Пећине
уредиНеке од пећина које се налазе у систему Злотских пећина су:[3]
- Андријин оџак
- Белчића пећина
- Бигар пећина
- Боранова пећина
- Будоња
- Велика пећина (Гаура маре, Бурћева пећина)
- Верњикица
- Веселинова пећина
- Водена пећина
- Жуменарата
- Журкићева пећина
- Јанкова пећина
- Лазарева пећина
- Љубинкова пећина
- Мала пећина (Гаура мика)
- Мандина пећина
- Медвеђа пећина
- Негранова пећина
- Олсемион
- Пећина код Сове
- Пећина Лепа Влајна
- Рњоша
- Урсуловића пећина
- Хајдучица
- Хајдучка пећина
Јаме
уредиНеке од многобројних јама у систему Злотских пећина су:[3]
- Војина јама
- Дубашничка јама
- Јованова јама
- Маркова јама
- Милетова јама
- Перина јама
- Поткапина-јама
- Стојкова леденица
Галерија
уредиВиди још
уредиРеференце
уреди- ^ „Злотске пећине”. Архивирано из оригинала 13. 10. 2020. г. Приступљено 21. 06. 2018.
- ^ „Туристичка организација Бор: Лазарев кањон”. Архивирано из оригинала 06. 06. 2018. г. Приступљено 21. 06. 2018.
- ^ а б др Лазаревић, Раденко, Крас Дубашнице, Горњана и Мајданпека, Београд 1998
Спољашње везе
уреди- ТО Бор Архивирано на сајту Wayback Machine (30. јун 2018) Приступљено 22.06.2018
- Злотске пећине Архивирано на сајту Wayback Machine (13. октобар 2020) Приступљено 22.06.2018
- Српско благо Приступљено 22.06.2018