Салаш Стрилић у атару Сомбора
Салаш Стрилић у атару Сомбора налази се на територији општине Сомбор, у Ранчеву, чији је кућни број 85, у приватној својини. Салаш Стрилић у атару Сомбора утврђен је за споменик културе Републике Србије 2001. године.[1][2]
Салаш Стрилић у атару Сомбора | |
---|---|
![]() Салаш Стрилић у атару Сомбора, амбар на саоницама | |
Опште информације | |
Место | Ранчево |
Општина | Сомбор |
Држава | ![]() |
Врста споменика | непокретно културно добро |
Време настанка | око 1830. |
Тип културног добра | народно градитељтво |
Надлежна установа за заштиту | Покрајински завод за заштиту споменика културе Војводине |
www |
Историјат
уредиСалаш Стрилић у атару Сомбора један је од најстаријих салаша на подручју Војводине. Салаш Стрилић као први из групе Стрилића салаша, саграђен је пре 1833. године, када је салашарска кућа уцртана на карти Ранчева.
Породица Стрилић
уредиСтрилић је буњевачка племићка породица из Бачке, из Сомбора. Пореклом су из Лике. Презиме им је први пут забележено 1551. године. Године 1764. Антун Стрилић из Алмаша (данас Бачки Аљмаш) затражио је од сомборског Магистрата да му се додели статут грађанина слободног и краљевског града Сомбора. Тада се у Сомбор досељава породица Стрилић и чија је једна грана породице купила велике површине обрадиве земље и ливада у атару градске пустаре Ранчева, северно од Сомбора. Породица Стрилић временом се разгранала, а њених потомака у Сомбору има и данас.[3]
О салашу
уредиСалаш формирају слободностојеће зграде:[1] -стамбена и -помоћне (кошара, воларница, амбар на саоницама, два чардака за кукуруз и ђерам)
Зграде су распоређене у облику ћириличног слова "П", са амбаром у средишњем делу простора и чардацима на опкопу иза куће. Стрилића салаш, старошћу и очуваношћу архитектонског садржаја представља вредну целину народног градитељства који, као усамљено привредно станиште одражава старији модел насеобинско економске организације карактеристичан за Војводину.[1]
Салаш данас
уредиСачаш Стрилић као утвђен за споменик културе подлеже мерама заштите за своје очување као што су очување изворног изгледа спољашње архитектуре и ентеријера, очување изворне намене свих зграда и површина које чине салаш – дворишта, окопа и баште, забрана градње на појединим парцелама и забрана промене намене пашњака око окућнице.[1]
Види још
уредиРеференце
уреди- ^ а б в г „Одлука о утврђивању салаша Стрилић у атару Сомбора за споменик културе”. Правно информациони систем Републике Србије. Приступљено 27. 11. 2020.
- ^ „Салаш Стрилић у атару Сомбора”. Протего - градитељско наслеђе. Приступљено 27. 11. 2020.[мртва веза]
- ^ Степановић, Милан. „Сомборска племићка породица Стрилић”. Равноплов. Приступљено 27. 11. 2020.
Спољашње везе
уреди- Списак значајних непокретних културних добара у Војводини Архивирано на сајту Wayback Machine (29. јул 2019)
- Ранчево