Веб-стандарди
Овај чланак је започет или проширен кроз пројекат семинарских радова. Потребно је проверити превод, правопис и вики-синтаксу. Када завршите са провером, допишете да након |проверено=. |
Овај чланак можда захтева чишћење и/или прерађивање како би се задовољили стандарди квалитета Википедије. (август 2015) |
Veb-standardi (engl. Web standards) су формални, слободни стандарди и друге техничке спецификације које дефинишу и описују аспекте Веба (енгл. World Wide Web). Последњих година овај термин се све чесће везује за тренд који подржава групу најпрактичнијих начина за изградњу веб-сајтова, и филозофију веб-дизајна и развоја који укључује те методе.[1]
Опште
уредиВеб-стандарди укључују велики број независних стандарда и спецификација, од којих неке управљају аспектима интернета, а не само веба. Чак и када нису веб-фокусирани, такви стандарди директно или индиректно утичу на развој и администрацију веб-сајтова и веб-сервиса. Разматрања укључују и интероперабилност, приступачност и могућност коришћења веб-страна и веб-сајтова.
Веб-стандарди, у ширем смислу, укључују следеће:
- Препоруке објављене од стране W3C удружења[2]
- Интернет стандарди (СТД) документи објављени од стране Интернет Инжињеске Силе (ИЕТФ)
- Захтев за коментаре (РФЦ) документи објављени од стране Интернет Инжињеске Силе (ИЕТФ)[3]
- Стандарди објављени од стране Интернационалне Организације за Стандардизацију (ИСО)[4]
- Стандарди објављени од стране ЕЦМА Интернационал[5]
- Уницоде Стаднарди разне Уницкоде техничке пријаве објављене од стране УТР-с[6]
- Имена и бројеви садржаног регистра одржаваног од стране ИАНА-е[7]
Веб-стандарди нису фиксирана група правила, већ су групе техничких спецификација о веб-технологији које се константно унапређују.[8] Веб-стандарди су развијени од стране организације за стандарде-групе интересантних и често супроставњених, овлашћених страна са задатком стандардизације - не технологије које су развијене и декларисане да буду стандард од стране појединаца или компаније.[8]
Важно је разликовати спецификације које су у фази развоја од оних који су достигли свој финални облик (У слуцају W3Ц спецификација, највиши ниво завршености).[8]
Честа употреба
уредиКада су веб-сајтови или веб-стране сагласне са веб-стандардима, то углавном значи да сајт или страна имају валидан ХТМЛ, ЦСС и ЈаваСцрипт. ХТМЛ би требало да има приступачност и семантичке смернице. Потпуно извршавање по стандарду такође покрива и правилна подешавања кодирања карактера, исправност, РСС-а и Атом-ове веб-вести, РДФ, исправне мета податке, исправан XМЛ, исправно коришћење објеката и скрипти, кодови независни од резолуције рачунара и правилна подешавања сервера. [9]
Када се говори о веб-стандарду следеће објаве се углавном виде као фундаменталне:
- Препоруке за језик за обележавање, као што је језик за обележавање хипертекстуалних докумената (ХТМЛ), прошириви језик за обележавање (XХТМЛ), скалабилна векторска графика (СВГ) и Xформе, из W3Ц.
- Препоруке за стилске странице (енг.стyлесхеетс), нарочито ЦСС, из W3C.
- Стандарди за ECMAScript, познатији као JavaScript, из Ecma Internacional.
- Препоруке за ДОМ, из W3C.
- Правилно формирана имена и адресе за странице и сви ресурси преузети из јединственог идентификатора ресурса (УРИ) базираних на основу RFC 2396, из ИЕТФ.[10]
- Правилно коришћење ХТТП и МИМЕ за испоруку страница, враћање података са њих и захтевање осталих ресурса који се налазе у њима, базираних на RFC 2616, из ИЕТФ.[11]
Веб-приступачност је заснована на „Смерницама за приступачност веб-садржајима",[12] објављених од стране W3C-ове „Иницијативе за приступачност веба“.
Семантички рад у W3C-у је усмерен од стране објава које су повезане са РДФ-ом, ГРДДЛ, OWL-ом
Стандардне публикције и тела
уредиW3C препоруке су спецификације или скуп смерница које су, након интензивних договора и реализација, прихваћене од W3C чланова и директора.
ИЕТФ-ов стандард је карактеризован од стране високо образованог техничког кадра и верује да специфични протоколи и сервиси обезбеђују значајну корист интернет заједници. Спецификација која достигне статус стандарда добија свој број у ИЕТФ СТД серији док задржава оригинални ИЕТФ РФЦ број.
Нестандардни и тржишни притисци
уредиУ тренутном радном нацрту предложеног стандардног документа ХТМЛ 5,[13] W3C је предложио секцију насловљену „Веза са Flash, Silverlight, XUL и сличним власничким језицима“ казе, „У контрасту са власничким језицима ова специификација намерава да дефинише отворене, тржишно независне језике, да буде имплементиран у широком спектру конкурентних производа, широм разних платформи и уређаја. Ово омогућава програмерима да пишу апликације које нису ограничене имплементацијама или језиком произвођача. Осим тога, док писање апликација које циљају власничке платформе могу коштати програмера апликације и његовог купца јер це бити приморани да се пребаце (или це желети да се пребаце) на другу власничку платформу; коришћење слободних и власнички неутралних језика омогућава аутору апликације да мења власнике са мало или нимало трошка.“
Ипак, ХТМЛ садржи бројне „прекршаје“ других спецификација како би се прилагодио ограничењима постојецих платформи.[14]
Види још
уредиReference
уреди- ^ „Mission - Web Standards Project”. WaSP. Приступљено 19. 1. 2009.
- ^ „W3C Technical Reports and Publications”. W3C. Приступљено 19. 1. 2009.
- ^ „IETF RFC page”. IETF. Архивирано из оригинала 02. 02. 2009. г. Приступљено 19. 1. 2009.
- ^ „Search for World Wide Web in ISO standards”. ISO. Приступљено 19. 1. 2009.
- ^ „Ecma formal publications”. Ecma. Приступљено 19. 1. 2009.
- ^ „Unicode Technical Reports”. Unicode Consortium. Приступљено 19. 1. 2009.
- ^ „IANA home page”. IANA. Архивирано из оригинала 20. 09. 2017. г. Приступљено 19. 1. 2009.
- ^ а б в Sikos, Leslie (2011). Web standards - Mastering HTML5, CSS3, and XML. Apress. 978-1-4302-4041-9. Архивирано из оригинала 02. 04. 2015. г. Приступљено 28. 04. 2014.
- ^ Sikos, L. „Standard websites”. Архивирано из оригинала 10. 06. 2010. г. Приступљено 9. 7. 2011.
- ^ Berners-Lee, Tim; Fielding, Roy T.; Masinter, Larry (1998). Uniform Resource Identifiers (URI): Generic Syntax. IETF. doi:10.17487/RFC2396 . RFC 2396. Приступљено 2009-10-27. Непознати параметар
|month=
игнорисан (помоћ) - ^ Fielding, Roy T.; Gettys, James; Mogul, Jeffrey C.; Nielsen, Henrik Frystyk; Masinter, Larry; Leach, Paul J.; Berners-Lee, Tim (1999). Hypertext Transfer Protocol -- HTTP/1.1. IETF. doi:10.17487/RFC2616 . RFC 2616. Приступљено 2009-10-27. Непознати параметар
|month=
игнорисан (помоћ) - ^ „Web Content Accessibility Guidelines 1.0, W3C Recommendation 5-May-1999”. W3C. 1999. Приступљено 18. 2. 2009.
- ^ „HTML 5 A vocabulary and associated APIs for HTML and XHTML, W3C Working Draft 12 February 2009”. W3C. Приступљено 17. 2. 2009.
- ^ „HTML 5 - A vocabulary and associated APIs for HTML and XHTML - W3C Working Draft 11 October 2012 - Compliance with other specifications”. 11. 10. 2012. Приступљено 19. 10. 2012.
Литература
уреди- Sikos, Leslie (2011). Web standards - Mastering HTML5, CSS3, and XML. Apress. 978-1-4302-4041-9. Архивирано из оригинала 02. 04. 2015. г. Приступљено 28. 04. 2014.