Konvencije o sajber kriminalu u srpskom zakonodavstvu
Konvencija o sajber kriminalu je osmišljena u cilju sprečavanja dela koja su usmerena protiv integriteta, poverljivosti i dostupnosti kompjuterskih sistema, mreža i podataka, a samim tim i sprečavanja zloupotrebe tih sistema, mreža i podataka tako što će se pokrenuti kaznene mere za takvo delovanje kao što je opisano u Konvenciji i pri čemu će se primeniti kazne za efikasnu borbu protiv krivičnih dela, i na taj način će se na unutrašnjem i međunarodnom nivou olakšati otkrivanje, istraga i gonjenje za izvršena krivična dela i omogućiti da se obezbede uslovi za brzu i pouzdanu međunarodnu saradnju.
Konvencija o sajber kriminalu u srpskom zakonodvstvu
urediRazlike u implementaciji Konvencije o sajber kriminalu u svetu, odnosno u prihvatanju krivičnih dela protiv tajnosti, nepovredivosti i dostupnosti podataka kao što su:
- neovlašćen pristup (član 2)
- neovlašćeno presretanje podataka (član 3)
- menjanje sadržaja, brisanje ili oštećenje podataka (član 4)
- ometanja normalnog rada računara (član 5)
- proizvodnja, prodaja, distribucije ili upotreba uređaja projektovanih u svrhu počinjenja nekog od prethodno navedenih krivičnih dela (član 6)
su prikazane u sledećoj tabeli:
Zemlje | Član 2 | Član 3 | Član 4 | Član 5 | Član 6 |
Srbija | + | + | + | + | + |
Slovenija | + | + | + | + | - |
Hrvatska | + | + | + | + | + |
Nemačka | - | + | + | + | + |
SAD | + | + | + | + | + |
Austrija | + | + | + | - | - |
Švedska | - | - | + | + | - |
Francuska | + | + | + | + | + |
V. Britanija | + | + | + | + | + |
Japan | + | + | + | - | - |
Kina | + | + | + | + | + |
Republika Srbija je potpisala 16. aprila 2005. godine u Helsinkiju kako Konvenciju o sajber kriminalu, tako i Dodatni protokol uz tu Konvenciju.
Osnovni značaj ove Konvencije je formiranje posebnih državnih organa koji su specijalizovani za borbu protiv sajber kriminala.
Zakonodavstvo Republike Srbije je u periodu od aprila 2005. do marta 2009. godine usvojilo više propisa kojima se Konvencija sajber kriminala i Dodatni protokol implementiraju u naš pravni sistem.
Među njima su najvažniji:
- Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa za borbu protiv sajber kriminala,
- Krivični zakonik,
- Zakon o odgovornosti pravnih lica za krivična dela,
- Zakonik o krivičnom postupku,
- Zakon o policiji,
- Zakon o autorskim i srodnim pravima,
- Zakon o telekomunikacijama,
- Zakon o elektronskom potpisu,
- Zakon o posebnim ovlašćenjima radi efikasne zaštite prava intelektualne svojine, i
- Pravilnik o uslovima za pružanje internet usluga i sadržaju odobrenja.
Narodna skupština Republike Srbije je ratifikovala Konvenciju o sajber kriminalu i Dodatni protokol tokom marta 2009. godine.
Nakon ratifikacije Konvencije o sajber kriminalu i Dodatnog protokola inovorani su Zakonik o krivičnom postupku, a potom i Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa za borbu protiv sajber kriminala i Krivični zakonik.
Usled toga Krivični zakonik je morao da bude usklađen sa Konvencijom o sajber kriminalu, dok je Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa za borbu protiv sajber kriminala morao da bude usklađen kako sa inoviranim Krivičnim zakonikom, tako i sa novim zakonima o javnom tužilaštvu, o uređenju sudova i o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava.
Institucionalni oblik za borbu protiv sajber kriminala u Srbiji
urediZbog nastanka sajber kriminala se stvorila potreba za angažovanjem posebno tehnički obučenih stručnjaka, ali i drugačijom organizacijom državnih organa. Zakon o organizaciji i nadležnosti državnih organa za borbu protiv sajber kriminala, zahteva organizovanje i opremanje posebnih državnih organa koji će se baviti ovom oblašću. Zbog toga je organizovana posebna služba u MUP-u, zatim posebno tužilaštvo i posebno istražno i pretresno odeljenje Okružnog suda u Beogradu. Za krivična dela u oblasti sajber kriminala su nadležni isključivo ti državni organi.
Međunarodna regulativa sajber kriminala
urediMeđunarodna Konvencija koja reguliše pitanje sajber kriminala je Konvencija o sajber kriminalu Saveta Evrope doneta u Budimpešti 2001. godine.
Konvencija je stupila na snagu 2004. godine i omogućava državama da razviju legislativu u borbi protiv sajber kriminala.
Države koje su potpisale Konvenciju:
- Albanija je potpisala 2001. godine. i ratifikovala 2002. godine.
- Bosna i Hercegovina, potpisla 2005. godine. i ratifikovala 2006. godine.
- Bugarska potpisala 2001. godine. i ratifikovala 2005. godine.
- Hrvatska potpisala 2001. godine. i ratifikovala 2005. godine.
- Mađarska pospisala 2001. godine i ratifikovala 2003. godine.
- Rumunija je potpisal 2001. godine, a ratifikovala 2004. godine.,
- Slovenija je potpisala 2002. godine, a ratifikovala 2004. godine.
- Srbija koja je potpisala 2005. godine. i ratifikovala 2009. godine.
Konvencija o sajber kriminalu se sastoji iz četirii dela:
- Prvi deo Konvencije se sastoji u objašnjenju osnovnih pojmova.
- Drugi deo Konvencije definiše mere koje treba da se preduzmu na nacionalnom nivou, kao što su krivična dela protiv tajnosti, celovitosti i dostupnosti računarskih podataka i mreža (neovlašćen pristup, oštećenje podataka, mreža, itd.), kompjuterska krivična dela (neovlašćeno unošenje, brisanje podataka, računarska prevara, krivična dela vezana za dečju pornografiju, krivična dela protiv povrede autorskih i srodnih prava sporedne odgovornosti i sankcije (pokušaj, pomaganje, podstrekavanje), odgovornost pravnih lica, sankcijama, procesnom pravu, zaštiti ljudskih prava, oduzimanje sredstava izvršenja krivičnog dela, prikupljanje računarskih podataka u realnom vremenu, itd).
- U trećem delu se definiše međunarodna saradnja u okviru sprovođenja konvencije: opšta načela, izručenje, uzajamna pomoć, informacije, postupci, tajnost i ograničenja korišćenja, hitno otkrivanje zaštićenih podataka, uzajamna pomoć u pogledu pristupanju podacima, itd.
- Četvrti deo Konvencije obuhvata završne odredbe potpisavanja i stupanja na snagu (pristupanje, teritorijalna primena, izjave, rezerve, rešavanje sporova, otkaz, itd.).
Literatura
urediSpoljašnje veze
uredi- Nigerijska prevara u Republici Srbiji
- Visokotehnološki kriminal
- Sajber hronika
- Sajber kriminal u porastu Arhivirano na sajtu Wayback Machine (20. januar 2012)