Skarnovi
Skarnovi su trakaste do masivne stene srednjozrne do grubozrne, bele do tamnozelene boje, što svakako zavisi od mineralnog sastava ovih stena. Zavisno od karaktera magme kao i vrste karbonata (kalcita ili dolomita) skarnovi mogu imati veoma raznolik mineralni sastav. Pri tome će se zbog stalnog temperaturnog gradijenta u kontaktnom oreolu uvek ispoljiti zonarnost u rasporedu određenih minerala koji izgrađuju skarnove.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Skarn_Alta_Stock.jpg/250px-Skarn_Alta_Stock.jpg)
Mineralna struktura
urediSkarnovi formirani neposredno uz kontakt sa velikim i dubokim intruzijama mogu biti izgrađeni od augita, diopsida, hedenbergita, granita, feldspata, vezuvijana, volastonita, magnetita itd.
Skarnovi koji su stvoreni dalje od kontakta sadrže sledeće minerale: tremolit, aktinolit, epidot, cojsit, plagioklas (albit do andezin), malo volastonita i granita, prenita itd.
Prilikom rastvaranja skarnova sistem mora biti otvoren kako bi se oslobodio ugljen-dioksid iz karbonata.
Strukture su granoblastične, retko nematoblastične, porfiroblastične i pojkiloblastične.
Nalazišta
urediSkarnovi su intrensantni kao nosioci orudnjenja. U unutrašnjnosti zoni skarnova, neposredno uz kontakt, mogu se stvoriti značajne koncentracije magnetita, volframita, molibdenita itd. i obrazovati rudna ležišta. Tako su, npr. formirana skarnovska ležišta sa magnetitom granodiorita i karbonatnih stena na Kopaoniku (rudnici Suvo rudište, Suva ruda) i na Boranji u zapadnoj Srbiji.
Između skarnova i kornita postoje postupni prelazi. Takve stene nazivamo skarnoidi.
Vidi još
urediLiteratura
uredi- Đorđević V., Đorđević P., Milovanović D. 1991. Osnovi petrologije. Beograd: Nauka