Katmandu
Katmandu (nep. काठमांडौ)[1] je glavni grad Republike Nepal. Privredno je središte istoimene plodne himalajske doline na ušću reke Bagmati u Bišanmati. Leži na visini od 1450 m. Grad ima oko 850.000 stanovnika. Katmandu je turistički, kulturni i budistički hodočasnički centar. U starom se delu grada ističe monumentalna kraljevska palata sa hramom Telaju iz 16. veka. Sačuvani su raznovrsni tradicionalni zanati.[2]
Katmandu काठमांडौ येँ देय् | |
---|---|
![]() Kolaž grada | |
Zastava | |
Administrativni podaci | |
Država | ![]() |
Zona | Bagmati |
Stanovništvo | |
Stanovništvo | |
— | 989.273 |
— gustina | 19.523,84 st./km2 |
Geografske karakteristike | |
Koordinate | 27° 43′ 00″ S; 85° 19′ 00″ I / 27.716667° S; 85.316667° I |
Aps. visina | 1400 m |
Površina | 50,67 km2 |
Ostali podaci | |
Gradonačelnik | Bidya Sunder Shakya |
Poštanski broj | 44600 (GPO), 44601, 44602, 44604, 44605, 44606, 44608, 44609, 44610, 44611, 44613, 44614, 44615, 44616, 44617, 44618, 44619, 44620, 4462101 |
Pozivni broj | 01 |
Veb-sajt | |
www.kathmandu.gov.np |
Veliku popularnost na zapadu stiče od 1960-ih godina prethodnog veka. Zbog svog „slobodarskog“ karaktera postaje stecište, pa i neki vid finalne tačke, hodočašća mnogih koji opijeni maštom i ljubavlju tragaju za svojom dolinom Šangri La. Zahvaljujući briljantnom književno-putopisnom delu sa naslovom „Katmandu“ srpskog autora Stevana Pešića, koji je u Katmanduu boravio više meseci, Katmandu je i na srpskom govornom području postao dodatno popularan.
Sedam budističkih i hinduističkih hramova u gradu i okolini su na Uneskovoj listi Svetske baštine od 2003.
Geografija
urediOvaj odeljak bi trebalo proširiti. Možete pomoći dodavanjem sadržaja. |
Klima
urediKatmandu | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Klimatogram | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Pet glavnih klimatskih regiona postoji u Nepalu. Od njih, dolina Katmandu je u toploj umerenoj zoni (elevacije su u opsegu 1.200 do 2.300 ), čija klima je prilično topla, što nije tipično za taj region.[3] Ovoj zoni sledi hladna umerena zona sa elevacijama koje variraju između 2.100 i 3.300 m. Prema Kepenovoj klasifikaciji klima, porcije grada sa manjom nadmorskom visinom imaju vlažnu suptropsku klimu (Cwa), dok porcije grada na višim nadmorskim visinama generalno imaju suptropsku visoravansku klimu. U dolini Katmandu, koja ima reprezentativnu klimu, prosečna letnja temperatura varira od 28 do 30 °C. Prosečna zimska temperatura je 10,1 °C.
Grad generalno ima klimu s toplim danima nakon čega slede hladne noći i jutra. Nepredvidljive vremenske prilike su očekivane, imajući u vidu da temperatura može da padne na 1 °C ili manje tokom zime. Tokom hladnog talas iz 2013. godine, zimske temperature u Katmanduu su bile pale na −4 °C (25 °F), i najniža zapisana temperatura je od dana 10. januara 2013, sa −9,2 °C (15,4 °F). Kišne padavine su uglavnom monsunski bazirane (oko 65% ukupnih padavina je koncentrisano tokom monsunskih meseci od juna od avgusta), i padavine su znatno umanjene (100 do 200 cm) idući od istočnog Nepala ka zapadnom Nepalu. Zabeležene su kišne padavine od oko 1.400 mm (55,1 in) za Katmandu dolinu, i prosek za grad Katmandu je 1.407 mm (55,4 in). Prosečna vlažnost je 75%.[4][5][6][7][8]
Grafikon s desne strane je zasnovan na podacima Nepalskog biroa za standarde i meteorologiju, „vremensku meteorologiju” za 2005. Na grafikonu su dati minimalne i maksimalne temperature tokom svakog meseca. Godišnja količina padavina je bila 1.124 mm (44,3 in) za 2005, na bazi mesečnih podataka navedenih u donjoj tabeli.[8] Tokom dekade 2000–2010 došlo je do veoma varijabilnih i neujednačenih padavinskih anomalija u Katmanduu. To je uglavnom bilo uzrokovano godišnjim varijacijama jugozapadnog monsuna. Na primer, 2003. godina je bila najvlažnija godina ikad u gradu, sa preko 2.900 mm (114 in) padavina usled izuzetno jake monsunske sezone. U kontrastu s tim, 2001. godine je zabeleženo samo 356 mm (14 in) padavina usled izuzetno slabe monsunske sezone.
Klima Katmandua (1981–2010) | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Pokazatelj \ Mesec | Jan. | Feb. | Mar. | Apr. | Maj | Jun | Jul | Avg. | Sep. | Okt. | Nov. | Dec. | God. |
Apsolutni maksimum, °C (°F) | 24,4 (75,9) |
28,3 (82,9) |
33,3 (91,9) |
35,0 (95) |
36,1 (97) |
37,2 (99) |
32,8 (91) |
33,3 (91,9) |
33,3 (91,9) |
33,3 (91,9) |
29,4 (84,9) |
28,3 (82,9) |
37,2 (99) |
Maksimum, °C (°F) | 19,1 (66,4) |
21,4 (70,5) |
25,3 (77,5) |
28,2 (82,8) |
28,7 (83,7) |
29,1 (84,4) |
28,4 (83,1) |
28,7 (83,7) |
28,1 (82,6) |
26,8 (80,2) |
23,6 (74,5) |
20,2 (68,4) |
25,6 (78,1) |
Prosek, °C (°F) | 10,8 (51,4) |
13,0 (55,4) |
16,7 (62,1) |
19,9 (67,8) |
22,2 (72) |
24,1 (75,4) |
24,3 (75,7) |
24,3 (75,7) |
23,3 (73,9) |
20,1 (68,2) |
15,7 (60,3) |
12,0 (53,6) |
18,87 (65,96) |
Minimum, °C (°F) | 2,4 (36,3) |
4,5 (40,1) |
8,2 (46,8) |
11,7 (53,1) |
15,7 (60,3) |
19,1 (66,4) |
20,2 (68,4) |
20,0 (68) |
18,5 (65,3) |
13,4 (56,1) |
7,8 (46) |
3,7 (38,7) |
12,1 (53,8) |
Apsolutni minimum, °C (°F) | −9,2 (15,4) |
−1,1 (30) |
1,7 (35,1) |
4,4 (39,9) |
9,4 (48,9) |
13,9 (57) |
16,1 (61) |
16,1 (61) |
13,3 (55,9) |
5,6 (42,1) |
0,6 (33,1) |
−1,7 (28,9) |
−9,2 (15,4) |
Količina padavina, mm (in) | 14,4 (0,567) |
18,7 (0,736) |
34,2 (1,346) |
61,0 (2,402) |
123,6 (4,866) |
236,3 (9,303) |
363,4 (14,307) |
330,8 (13,024) |
199,8 (7,866) |
51,2 (2,016) |
8,3 (0,327) |
13,2 (0,52) |
1.454,9 (57,28) |
Dani sa padavinama | 2 | 3 | 4 | 6 | 12 | 17 | 23 | 22 | 15 | 4 | 1 | 1 | 110 |
Relativna vlažnost, % | 79 | 71 | 61 | 53 | 57 | 73 | 81 | 83 | 82 | 79 | 85 | 80 | 74 |
Sunčani sati — mesečni prosek | 223 | 254 | 260 | 231 | 229 | 186 | 136 | 159 | 132 | 252 | 244 | 250 | 2.556 |
Izvor #1: Department of Hydrology and Meteorology,[9] World Meteorological Organization (precipitation days)[10] | |||||||||||||
Izvor #2: Danish Meteorological Institute (sun and relative humidity),[11] Sistema de Clasificación Bioclimática Mundial (extremes)[12] |
Istorija
urediGrad je dobio ime po hramu Kastamanidapa, Hram od drveta. Reč "kath" znači drvo, hram "mandu". Do 723. (po evropskom kalendaru) grad se zvao Kantapur, Lepi Grad.<ref>STEVAN Pešić : Katmandu . strana 12. ISBN 9788673467672
Stanovništvo
urediOvaj odeljak bi trebalo proširiti. Možete pomoći dodavanjem sadržaja. |
Godina |
---|
Stanovništvo |
Privreda
urediOvaj odeljak bi trebalo proširiti. Možete pomoći dodavanjem sadržaja. |
Saobraćaj
urediOvaj odeljak bi trebalo proširiti. Možete pomoći dodavanjem sadržaja. |
Politika
urediOvaj odeljak bi trebalo proširiti. Možete pomoći dodavanjem sadržaja. |
Turizam
urediTurizam čini važan deo privrede Nepala, ova grana industrije je počela da se razvija oko 1950. godine kada se promenila politika zemlje i okončala izolacija. 1956. godine uspostavljen je vazdušni saobraćaj koji je uz uspostavljanje diplomatskih odnosa sa drugim narodima dodatno je doprineo razvoju turizma u ovoj himalajskoj zemlji. Hotelska industrija, turističke agencije, obuka turističkih vodiča i ciljane reklamne kampanje su glavni razlozi za značajan rast ove industrije u Nepalu, a posebno u Katmanduu. Hindu i budistički hodočasnici iz celog sveta posećuju Katmanduove verske objekte kao što su Pashupatinath, Svaiambhunath, Boudhanath i Budhanilkantha.
Partnerski gradovi
urediGalerija slika
urediReference
uredi- ^ „Definition of Kathmandu in English”. Oxford Dictionaries. Arhivirano iz originala 26. 09. 2015. g. Pristupljeno 25. 9. 2015.
- ^ Brzić, Boško (2013). STEVAN Pešić : život i delo. Novi Sad: Gradska biblioteka. ISBN 978-86-82275-89-3. COBISS.SR 282129415
- ^ WIKI VOYAGE. CLIMATE
- ^ „Kathmandu Facts”. Kathmandu Metropolitan City Council, Government of Nepal. Pristupljeno 12. 12. 2009.
- ^ „Geography”. Kathmandu Metropolitan City. Pristupljeno 12. 12. 2009.
- ^ Shreshta, S.H (2005). Nepal in Maps. Kathmandu valley. Kathmandu: Educational Publishing House. str. 102—14.
- ^ Shreshta, Vinod Prasad (2007). A Concise Geography of Nepal. Climate. Kathmandu: Mandal Publications. str. 24—28. ISBN 978-99946-55-04-5.
- ^ a b „Average Temperature and Rainfall of Kathmandu City”. Nepal Vista. Nepal Bureau of Standards, Weather Meteorology. Pristupljeno 6. 11. 2009.
- ^ „Normals from 1981–2010” (PDF). Department of Hydrology and Meteorology (Nepal). Arhivirano iz originala (PDF) 11. 05. 2013. g. Pristupljeno 14. 10. 2012.
- ^ „World Weather Information Service – Kathmandu”. World Meteorological Organization. Arhivirano iz originala 16. 10. 2017. g. Pristupljeno 16. 4. 2013.
- ^ Cappelen, John; Jensen, Jens. „Nepal – Kathmandu” (PDF). Climate Data for Selected Stations (1931–1960) (na jeziku: Danish). Danish Meteorological Institute. str. 190. Arhivirano iz originala (PDF) 16. 1. 2013. g. Pristupljeno 16. 4. 2013.
- ^ „Nepal – Katmandu”. Centro de Investigaciones Fitosociológicas. Arhivirano iz originala 28. 07. 2019. g. Pristupljeno 16. 4. 2013.
Literatura
uredi- Brzić, Boško (2013). STEVAN Pešić : život i delo. Novi Sad: Gradska biblioteka. ISBN 978-86-82275-89-3. COBISS.SR 282129415
- Beal, Samuel (1884). Si-Yu-Ki: Buddhist Records of the Western World, by Hiuen Tsiang. 2 vols. Translated by Samuel Beal. London. 1884. Reprint: Delhi. Oriental Books Reprint Corporation. 1969.
- Mayhew, Bradley; Bindloss, Joe; Armington, Stan (2006). Lonely Planet. Lonely Planet. str. 416. ISBN 978-1-74059-699-2.
- Mayhew, Bradley; Bindloss, Joe; Armington, Stan (2006). Nepal. Lonely Planet. str. 166. ISBN 978-1-74059-699-2.
- Mayhew, Bradley; Brown, Lindsay; Vivequin, Wanda (2003). Lonely Planet Nepal. Lonely Planet. ISBN 978-1-74059-422-6.
- Nanjio, Bunyiu (1883). A Catalogue of the Chinese Translation of the Buddhist Pantheon. Oxford at the Clarendon Press.
- Shaha, Rishikesh (1992). Ancient and Medieval Nepal. New Delhi: Manohar Publications. ISBN 978-81-85425-69-6..
- Shreshta, S.H (2005). Nepal in Maps. Kathmandu: Educational Publishing House. str. 129.
- Shreshta, Vinod Prasad (2007). A Concise Geography of Nepal. Kathmandu: Mandal Publications. str. 126. ISBN 978-99946-55-04-5.
- Snellgrove, David. Indo-Tibetan Buddhism: Indian Buddhists & Their Tibetan Successors. Two Volumes. . Boston: Shambhala Publications. ISBN 978-0-87773-311-9. (v. 1). 1987. ISBN 978-0-87773-379-9. (v. 2).
- Tamot, Kashinath, and Ian Alsop. (2001). "A Kushan-period Sculpture from the reign of Jaya Varma, CE 184/185, Kathmandu, Nepal." (2001). Asianart.com
- Tamot, Kashinath, and Ian Alsop. (date unknown. Update of previous article). "A Kushan-period Sculpture from the reign of Jaya Varman, CE 185, Kathmandu, Nepal." Asianart.com
- Thapa, Rajesh Bahadur; Murayama, Yuji; Ale, Shailja (2008). „Kathmandu”. Cities. 25: 45—57. doi:10.1016/j.cities.2007.10.001.
- Thapa, Rajesh; Murayama, Yuji (2009). „Examining Spatiotemporal Urbanization Patterns in Kathmandu Valley, Nepal: Remote Sensing and Spatial Metrics Approaches”. Remote Sensing. 1 (3): 534—556. Bibcode:2009RemS....1..534T. doi:10.3390/rs1030534.
- Thapa, Rajesh Bahadur; Murayama, Yuji (2010). „Drivers of urban growth in the Kathmandu valley, Nepal: Examining the efficacy of the analytic hierarchy process”. Applied Geography. 30: 70—83. doi:10.1016/j.apgeog.2009.10.002.
- Thapa, Rajesh Bahadur; Murayama, Yuji (2011). „Urban growth modeling of Kathmandu metropolitan region, Nepal”. Computers, Environment and Urban Systems. 35: 25—34. doi:10.1016/j.compenvurbsys.2010.07.005.
- Vibhaga, Nepal Sūcanā (1975). Narayanhity Royal Palace, home of the King of Nepal. His Majesty's Govt., Ministry of Communications, Dept. of Information. str. 14.
- Watters, Thomas. (1904–05). On Yuan Chwang's Travels in India. (629–645 CE). Royal Asiatic Society. Second Indian Edition. Munshhiram Manoharlal Publishers, New Delhi. (1973).
- Woodhatch, Tom (1999). Nepal handbook. The Royal Palace. Footprint Travel Guides. str. 194. ISBN 978-1-900949-44-6. Pristupljeno 17. 12. 2009.
- [1]