Народна библиотека „Вук Караџић” Крагујевац
Народна библиотека „Вук Караџић” је једна од установа културе у Крагујевцу. Налази се у улици Др Зорана Ђинђића 10/6.[1]
Народна библиотека „Вук Караџић” | |
---|---|
![]() | |
Оснивање | 1953. године |
Локација | Крагујевац![]() |
Директор | Анђела Огњановић[1] |
Адреса | Др Зорана Ђинђића 10/6 |
Веб-сајт | www.nbkg.rs |
Историјат
уредиСредином 19. века је у Крагујевцу основана прва галерија слика, апотека, војни оркестар, Лицеј, штампарија у којој је штампан први број Новина Србских, позориште и читалиште које је основано 1846. године убрзо након Београдског читалишта.[2] Архивску грађу су чували у библиотеци Књажеске канцеларије, која је била прва и најстарија српска библиотека.[2] Убрзо је основана библиотека смештена у згради Прве крагујевачке гимназије са својим посебним фондом, а финансирана је из државног буџета.[2] За њено оснивање заслужан је Јанко Шафарик.[2] По препоруци Државног савета и на основу Решења које је потписао кнез Михаило Обреновић 14. јуна 1866. тај фонд књига је институционализован као Јавна библиотека.[2] Библиотечки фонд је више пута измештан због чега су неке књиге изгубљене и оштећене. Године 1920. је преименована у Народну библиотеку, а данашњи назив Народна библиотека „Вук Караџић” је добила 1953.[2] Представља савремену јавну матичну библиотеку која обавља библиотечку делатност са циљем праћења стања и развоја библиотечке делатности. Носилац су матичности за све јавне, специјалне и школске библиотеке на подручју општина Аранђеловац, Баточина, Кнић, Лапово, Топола, Рача и Крагујевац.[2] Добитници су бројних награда међу којима су награда „Миодраг Панић Суреп” 1972, 1982, 1996 и 1998. и Вукова награда 1965. године.[2]
Садржај
уредиНародна библиотека „Вук Караџић” Крагујевац садржи огранке у градским подручјима и четири огранка у приградским подручјима.
Располажу са шеснаест главних одељења:[3]
- Одељење за рад са одраслим читаоцима – садржи галеријски простор где се организују изложбе, књижевне вечери и друге културне манифестације,
- Завичајни фонд – задужен за чување дела,
- Научни фонд – садржи читаоницу коју могу користити сви чланови библиотеке,
- Одељење набавке и обраде – врши набавку књига и њихову обраду и уношење у COBISS систем,
- Одељење периодичних списа – садржи читаоницу коју могу користити сви чланови библиотека и доступну дневну и другу периодичну штампу,
- Амерички кутак – садржи књижни фонд америчких аутора и некњижну грађу, организује курсеве енглеског језика,
- Одељење британске књиге – садржи фонд књига енглеских аутора,
- Одељење старе и ретке књиге,
- Дечје одељење – намењено за кориснике до четрнаест година,
- Матично одељење,
- Одељење за организацију културних активности,
- Одељење електронске обраде података,
- Одељење за економске послове и рачуноводство,
- Одељење техничке заштите књиге – књиговезница,
- Одељење за рачуноводствене послове,
- Одељење за правне и административне послове.
Видеотеку „Завичајни писци о себи и други о њима” су основали под покровитељством Скупштине града Крагујевца за потребе Завичајног одељења и корисника његових фондова.[4] У оквиру видотеке су обрадили дела Десимира Благојевића, Милана Дединца, Радоја Домановића, Зарије Д. Вукићевића, Станислава Кракова, Живодрага Живковића и других.[4] Носилац пројекта за који су опредељена финансијска средства на конкурсу за суфинансирање програма у области културе Скупштине града Крагујевца за 2016. годину је Студио „Вучковић”.[4]
Галерија
уредиВиди још
уредиРеференце
уредиСпољашње везе
уредиМедији везани за чланак Народна библиотека „Вук Караџић” Крагујевац на Викимедијиној остави