Павел Дуров
Pavel Valerijevič Durov (rus. Павел Валерьевич Дуров; Lenjingrad, 10. oktobra 1984)[1] ruski je preduzetnik koji živi u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, najpoznatiji je po tome što je osnivač društvene mreže VK, a kasnije i aplikacije Telegram.[2] Mlađi je brat Nikolaja Durova. Otkako je smenjen sa pozicije generalnog direktora kompanije VK 2014. godine,[3] brat i on putuju svetom u samonametnutom izgnanstvu kao građani Federacije Sent Kit i Nevis.[4] Tokom 2017. godine, Pavel je postao član Svetskog ekonomskog foruma (engl. WEF) Mladih lidera (engl. YGL) kao predstavnik Finske.[5][6] Prema navodima Francuskog službenog glasnika, Durov je postao građanin Francuske 25. avgusta 2021. godine. Od 16. jula 2024. neto vrednost njegovog bogatstva iznosi 15,5 milijardu dolara.[7]
Pavel Durov | |
---|---|
![]() Pavel Durov | |
Lični podaci | |
Datum rođenja | 10. oktobar 1984. |
Mesto rođenja | Lenjingrad, Sovjetski Savez |
Državljanstvo | Ruska Federacija, Republika Francuska, Federacija Sveti Kits i Nevis, Ujedinjeni Arapski Emirati |
Obrazovanje | Univerzitet u Sankt Peterburgu |
Zanimanje | Preduzetnik |
Porodica | |
Deca | 2 |
Roditelji | Valeri Durov (otac) Albina Durova (majka) |
Naučni rad | |
Poznat po | Osnivanje VK 2006. godine Osnivanje Telegram Messenger-a 2013. godine |
Porodica
urediDurovov deda, Semjon Petrovič Tulijakov (engl. Semyon Petrovich Tulyakov), bio je vojnik u 65. pešadijskom puku u Drugom svetskom ratu. Učestvovao je u bitkama na Lenjingradskom frontu kod Krasnoborskog, Gatčinskog i na drugim mestima. Bio je ranjen tri puta zbog čega je dobio orden Crvene zvezde[8] i Otadžbinskog rata drugog stepena, a na 40. dan pobede u Drugom svetskom ratu, 9. maja, dobio je i orden Otadžbinskog rata prvog stepena. Međutim, nakon rata su ga uhapsili.[9]
Durovov otac, Valeri Semjonovič Durov (engl. Valery Semenovich Durov), je doktor filoloških nauka i autor mnogih akademskih radova. Od 1992. godine je šef Katedre za klasičnu filologiju na Filološkom fakultetu državnog univerziteta u Sankt Peterburgu.[10]
Detinjstvo, mladost i školovanje
urediPavel Durov je rođen u Lenjingradu (danšnji Sankt Peterburg), ali je većinu svog detinjstva proveo u Torinu u Italiji, gde je njegov otac bio zaposlen.[11] Diplomirao je sa počastima 2006. godine na Katedri za filologiju na Filološkom fakultetu državnog univerziteta u Sankt Peterburgu. Detalji Durovove mladosti i karijere su opisani u knjizi koja je objavljena 2012. na ruskom jeziku: Kod Durova. Istinita priča o VK i njegovom osnivaču (engl. The Durov Code. The True Story of VK and its Creator).
Karijera
urediVK
urediDurov je 2006. godine pokrenuo kompaniju VKontakte, poznatiju kao VK, po ugledu na Fejsbuk. Dok su on i njegov brat Nikolaj pravili VKontankte veb-sajt, vrednost kompanije dostigla je tri milijarde američkih dolara.[4]
Durov je 2011. godine bio umešan u sukob sa policijom zato što je ruska vlada zahtevala da ukloni stranice opozicionih političara nakon izbora za Dumu 2011. godine. Umesto da se povinuje naređenjima ruske vlade, Durov je na svoj profil postavio sliku psa sa isplaženim jezikom koji nosi kapuljaču, pa je policija otišla nakon sat vremena jer im nije otvarao vrata.[12]
Pavel je 2012. godine postavio profilnu sliku na kojoj pokazuje srednji prst, naglašavajući da je to njegov zvanični odgovor pokušajima Mail.ru grupe da kupi VK. U decembru sledeće godine, Durov odlučuje da proda svojih 12% kompanije Ivanu Tavrinu (u to vreme je Mail.ru grupa posedovala 40% akcija kompanije VK, a preostalih 48% je pripadalo kompaniji United Capital Partners). Kasnije je Ivan Tavrin ove akcije preprodao Mail.ru grupi.[4][13][14]
Otpuštanje iz VK
urediPrvog aprila 2014. godine Durov je podneo ostavku upravnom odboru, a kako je kompanija to javno potvdila, isprva se verovalo da ostavka ima veze sa rusko-ukrajinskim ratom koji je počeo u februaru iste te godine[15]. Međutim, samo dva dana nakon navodnog podnošenja ostavke, Durov je tvrdio kako je u pitanju bila prvoaprilska šala.
Durov je 16. aprila 2014. godine javno odbio da ruskim bezbednosnim agencijama preda lične podatke o ukrajinskim demonstrantima i blokira nalog Alekseja Navaljnog na društvenoj mreži VK. Pavel se, umesto toga, obratio putem svog VK profila i u objavi priložio dokaz o onome što je ruska vlada od njega zahtevala, tvrdeći da su ti zahtevi protivzakoniti.[3]
Dvadeset i prvog aprila 2014. godine Durov je razrešen dužnosti generalnog direktora kompanije VK. Nadležni u komapniji su tvrdili kako postupaju po njegovoj ostavci koju je podneo mesec dana ranije, a koju nije opozvao.[3] Durov je onda trvdio da su kompaniju uspešno preuzeli saveznici Vladimira Putina.[16] Pritom je sugerisao da su ga zbacili sa pozicije generalnog direktora kompanije VK iz dva razloga. Pre svega, zbog odbijanja da preda Federalnoj službi bezbednosti Ruske Federacije (FSB RF) lične podatke korisnika društvene mreže VK, a zatim zbog odbijanja da preda podatke članova VK grupe posvećene pokretu otpora u Ukrajini.[16] Nedugo zatim Durov je napustio Rusiju tvrdeći da „ne planira da se vraća“[16] i da „zemlja trenutno nije kompatibilna za internet poslovanje“.[3]
Telegram
urediPo odlasku iz Rusije, Durov je osigurao 300 miliona dolara u gotovini u švajcarskim bankama i dobio je državljanstvo Sent Kitsa i Nevisa zato što je donirao 250 hiljada dolara državnoj Fondaciji za diverzifikaciju šećerne industrije. [4]To mu je omogućilo da osnuje sledeću kompaniju,Telegram, koja je fokusirana na kreiranje istoimenog servisa za slanje šifrovanih poruka. Sedište Telegrama je prvobitno bilo u Berlinu, ali je kasnije izmešteno u Dubai. Nakon nekog vremena Durov je, u pokušaju da monetizuje sve veći uspeh Telegrama, kreirao kriptovalutu „Gram“ i platforma TON.
U tom projektu je uspeo da prikupi 1,7 milijardi dolara od investitora. Ipak, ove poslovne poduhvate je obustavila Komisija za hartije od vrednosti i berze SAD koja je na sudu tvrdila da je „Gram“ zaobišao određene finansijske zakone SAD i da mora da vrati sav uložen novac investitorima.[17]
Tokom 2018. godine, Rusija je pokušala da blokira Telegram, navodno nakon što je kompanija odbila da sarađuje sa ruskim snagama bezbednosti. Procurelo je pismo jednog od zaposlenih u FSB RF u kojem je pisalo da je blokada zapravo ima veze sa namerom kompanije da lansira svoju društvenu mrežu Telegram Open Network.[18] Za vreme pokušaja blokade, Ministarstvo spoljnih poslova Rusije je nastavilo da vodi zvanične kanale na aplikaciji. Nalog za blokadom je ukinut 2020. godine, nakon dve godina pokušaja blokade aplikacije, koju je kompanija izbegavala koristeći tehniku smanjenja vidljivosti veb sajta (engl. domain fronting). Zvaničan razlog za blokadu je to što je Telegram pristao na „borbu protiv terorizma i ekstremizma“ na platformi.[19][20][21][22]
Imetak
urediPavel Durov je uvršten na listu milijardera časopisa Forbes 2022. godine sa neto vrednošću bogatstva u iznosu od 15,1 milijardi dolara. Njegovo bogatstvo se umnogome može pripisati vlasništvu nad Telegramom. Od marta 2022. godine Durov je 112. najbogatiji čovek na svetu.[7]
Privatni život
urediPrema časopisu Forbes, Pavel Durov nije oženjen, ali ima dvoje dece.[7] Živi u Dubaiju.[23] Dobio je državljanstvo UAE 21. aprila 2021.[24]
Lični stavovi
urediDurov sebe opisuje kao libertarijanca, vegeterijanca i osobu koja ne pije alkohol.[25][26][27][28][29] Tokom 2012. godine je objavio manifeste u kojima je detaljno opisao svoje ideje za unapređenje Rusije, a kritičari su zaključili da su stavovi povezani sa libertarijanizmom.[30] Na svoj 27. rođendan, 2011. godine, Durov je donirao milion dolara fondaciji Wikimedia[31] čiji je osnivač i počasni predsednik takođe libertarijanac Džimi Vejls.[32]
Durov tvrdi da vodi asketski život i promoviše slobodu od lične imovine.[33][34]
Priznanja
urediDurova zovu ruskim Markom Zakerbergom.[35]
U avgustu 2014. godine, imenovan je za najperspektivnijeg lidera Severne Evrope koji ima manje od 30 godina.[36] Tokom 2017. pozvan je da se priključi organizaciji Mladi lideri kao predstavnik Finske.[5][6]
Udruženje kazahstanskih novinara je 21. juna 2018. godine Durovu dodelio nagradu „za zalagenje protiv cenzure i mešanja države u slobodnu komunikaciju građana na internetu“.[37]
Časopis Fortune je 2018. godine uvrstio Durova na listu „40 ispod 40“, koja svake godine rangira najuticajnije mlade ljude u svetu biznisa.[38]
Reference
uredi- ^ Cook, James. „The incredible life of Pavel Durov — 'Russia's Mark Zuckerberg' who is raising $2 billion for his messaging app”. Business Insider (na jeziku: engleski). Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Why Telegram has become the hottest messaging app in the world | The Verge”. web.archive.org. 2016-03-13. Arhivirano iz originala 13. 03. 2016. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ a b v g „Durov, Out For Good From VK.com, Plans A Mobile Social Network Outside Russia | TechCrunch”. web.archive.org. 2017-07-06. Arhivirano iz originala 06. 07. 2017. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ a b v g Hakim, Danny (2014-12-02). „Once Celebrated in Russia, the Programmer Pavel Durov Chooses Exile”. The New York Times (na jeziku: engleski). ISSN 0362-4331. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ a b „ExoAtlet CEO Ekaterina Bereziy named Young Global Leader by World Economic Forum”. web.archive.org. 2017-05-17. Arhivirano iz originala 17. 05. 2017. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ a b „World Economic Forum | 404: Page cannot be found”. widgets.weforum.org. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ a b v „Pavel Durov”. Forbes (na jeziku: engleski). Pristupljeno 2024-07-17.
- ^ „Nagradnoй list moego deda, kotorый učastvoval.. | Pavel Durov | VK”. vk.com (na jeziku: srpski). Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „VKontakte's Pavel Durov investigated by Russian police”. BBC News (na jeziku: engleski). 2013-04-17. Pristupljeno 2022-10-20.
- ^ „Pavel Durov – Russiapedia Science and technology Prominent Russians”. russiapedia.rt.com. Pristupljeno 2022-10-20.
- ^ „Is Pavel Durov, Russia's Zuckerberg, a Kremlin Target? - Businessweek”. web.archive.org. 2016-03-07. Arhivirano iz originala 07. 03. 2016. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Going, going, gone - Pavel Durov quits VK | RusBase.com”. web.archive.org. 2016-03-06. Arhivirano iz originala 06. 03. 2016. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Subscribe to read | Financial Times”. www.ft.com. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Russia's Mail.Ru buys remaining stake in VKontakte for $1.5 bln”. Reuters (na jeziku: engleski). 2014-09-16. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „No joke as 'Russian Facebook' founder resigns amid dispute (Update)”. web.archive.org. 2016-03-08. Arhivirano iz originala 08. 03. 2016. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ a b v „Pavel Durov left Russia after being pushed out - The Economic Times”. web.archive.org. 2014-04-26. Arhivirano iz originala 26. 04. 2014. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „The Virtual Currency Regulation Review - The Law Reviews”. thelawreviews.co.uk (na jeziku: engleski). Arhivirano iz originala 15. 03. 2022. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „RBK: Telegram blokiruюt iz-za planov Durova sozdatь kriptovalюtu”. Meduza (na jeziku: ruski). Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Russia lifts ban on Telegram messaging app after failing to block it”. Reuters (na jeziku: engleski). 2020-06-18. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Russia unbans Telegram”. ZDNet (na jeziku: engleski). Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ Nast, Condé. „This is why Russia's attempts to block Telegram have failed”. Wired UK (na jeziku: engleski). ISSN 1357-0978. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „How the founder of the Telegram messaging app stood up to the Kremlin — and won”. Washington Post (na jeziku: engleski). ISSN 0190-8286. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ Descalsota, Marielle. „Meet Pavel Durov, the tech billionaire who founded Telegram, fled from Moscow 15 years ago after defying the Kremlin, and has a penchant for posting half-naked selfies on Instagram”. Business Insider (na jeziku: engleski). Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Media: Danya Milokhin receives citizenship of Kazakhstan. His fellow tiktokers confess their love to foreign fans”. The Saxon (na jeziku: engleski). 2022-05-28. Pristupljeno 2022-06-04.[mrtva veza]
- ^ „Pavel Durov | VK”. vk.com (na jeziku: srpski). Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Durov zatrollil pravoslavnыh: Teme nado bыlo pisatь «Bog» s bolьšoй bukvы”. slon.ru (na jeziku: ruski). Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Vladelec VKontakte Pavel Durov razdaet millionы i ezdit po Piteru na metro”. kp.ru (na jeziku: ruski). 2012-02-17. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „"Fontanka" našla Durovu stranu”. fontanka.ru - novosti Sankt-Peterburga (na jeziku: ruski). 2014-04-24. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ Schechner, Sam (2021-03-15). „Telegram App Is Booming but Needs Advertisers—and $700 Million Soon”. Wall Street Journal (na jeziku: engleski). ISSN 0099-9660. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ Afisha (na jeziku: engleski), 2022-01-28, Pristupljeno 2022-06-04
- ^ „Founder of Facebook for Russia donates $1M to Wikipedia at DLD | VentureBeat”. web.archive.org. 2012-07-22. Arhivirano iz originala 22. 07. 2012. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Q&A with Jimmy Wales | C-SPAN.org”. www.c-span.org. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Durov, Activists Adjust Accordingly As Kremlin Cracks Down On Internet Rights”. RadioFreeEurope/RadioLiberty (na jeziku: engleski). Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ Goldman, Eleonora (2017-10-10). „7 health secrets from the founder of Russian social network VK”. Russia Beyond (na jeziku: engleski). Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Pavel Durov, Russian Millionaire, Throws Money Paper Planes Onto Passersby In St Petersburg”. web.archive.org. 2012. Arhivirano iz originala 26. 07. 2012. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „VKontakte’s Founder Pavel Durov the Most Promising Northern European Leader Under the Age of 30, DealDash’s William Wolfram Fourth | News | Nordic Business Forum”. web.archive.org. 2014-08-26. Arhivirano iz originala 26. 08. 2014. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Telegram's Durov Awarded In Kazakhstan For Standing Against Censorship”. web.archive.org. 2018-06-22. Arhivirano iz originala 22. 06. 2018. g. Pristupljeno 2022-06-04.
- ^ „Pavel Durov”. Arhivirano iz originala 08. 03. 2019. g. Pristupljeno 04. 06. 2022.