Хронологија Народноослободилачке борбе октобар 1942.
Хронолошки преглед важнијих догађаја везаних за Народноослободилачку борбу народа Југославије, који су се десили током октобра месеца 1942. године:
![Партизанска споменица 1941.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Partizanska_spomenica_1941%2C_eksponat_u_muzeju_u_Beloj_Crkvi.jpg/180px-Partizanska_spomenica_1941%2C_eksponat_u_muzeju_u_Beloj_Crkvi.jpg)
← септембар | Хронологија Народноослободилачке борбе у 1942. | новембар → | ||||||||||||||||||||||||||||
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
2. октобар
уреди- У току ноћи 2/3. октобра у селу Трнову, код Мркоњић Града, четници на превару ухватили и потом убили тројицу руководилаца из Треће санџачке ударне бригаде — Владимира Кнежевића Волођу (1915—1942), команданта бригаде; Рифата Бурџовића Тршу (1913—1942), заменика политичког комесара бригаде и Томаша Жижића (1909—1942), команданта Четвртог батаљона. После убиства, четници су њихова тела бацили у провалију звану „Грујића јама“, дубоку преко двадесет метара. Партизани дуго нису знали шта се десило са њима, веровали су да су заробљени и одведени у Бања Луку, а њихова имена су се налазила и на списковима за размену са Немцима. Касније су сумњали да су убијени од четника, али је тек фебруара 1943. године откривена права истина о њиховом страдању, када је Команда мркоњићког подручја ухватила њихове убице. После рата, Кнежевић, Бурџевић и Жижић проглашени су за народне хероје.[1][2][3][4]
3. октобар
уреди- У селу Уништа, близу Босанског Грахова формирана је Друга далматинска ударна бригада.
- У борби са четницима код села Буковице, близу Тузле, погинуо Омер Маслић (1913—1942), заменик политичког комесара Трећег батаљона Шесте источнобосанске ударне бригаде и народни херој.
- ЦК КПЈ упутио Блажу Јовановића и Душана Мугошу, као своје делегате на Прву земаљску конференцију КП Албаније, која је одржана у марту 1943. године. Они су у Албанију стигли 16. децембра и тамо радили на учвршћивању КП Албаније и организовању конференције.
5. октобар
уреди- У Максимирској шуми, код Загреба, усташе стрељале шест средњошколаца, који су били осуђени због припреме убиства усташког функционера Ивице Краља и сарадње са Народноослободилачким покретом.
- У ноћи 5/6. октобра, у близини села Бродац Доњи, код Бијељине, Шеста источнобосанска бригада се преко Саве пребацила у Срем. Потиснута борбама са четницима, Штаб бригаде је донео одлуку да се главнина бригаде (Први и Трећи батаљон) пребаци преко Саве и повеже са сремским партизанима. У источној Босни је остао Други батаљон са политичким комесаром бригаде Цвијетином Мијатовићем. Одмах по преласку Саве, бригада се повезала са борцима Босутске партизанске чете, а недуго потом Угљеша Даниловић, члан Покрајинског комитета КПЈ за БиХ, који се пребацио заједно са бригадом, повезао се са Штабом Трећег сремског одреда. Прелазак бригаде у Срем имао је велики војно-политички значај у повезивању партизана Срема и источне Босне, као и даљег развоја Народноослободилачке борбе у овим крајевима.[5][6][7]
7. октобар
уреди- Јединице Прве пролетерске и Треће крајишке бригаде и Четвртог крајишког партизанског одреда ослободиле Кључ. У овој борби убијено је 80, а заробљено 90 усташа; заплењен један тенк и други ратни материјал.
11. октобар
уреди- У селу Будићима код Пакраца, формирана је Прва славонска ударна бригада.
13. октобар
уреди- У Љубљани стрељан Валентин Рожанц (1895—1942), активиста Комунистичке партије Словеније и народни херој.
14. октобар
уреди- На Филиповом путу, који кроз Босутску шуму води од Јамене до Моровића, Главнина Шесте источнобосанске бригаде, Први (фрушкогорски) батаљона Трећег сремског одреда и Босутска партизанска чета разбиле немачки батаљон 718. дивизије, јачине 180 људи, који је дошао из правца Јамене. Немци нису очекивали партизане, што је унело забуну у редовима њихове претходнице, али су се брзо консолидовали доласком главнине својих снага. У жестоким борбама, које су трајале пет сати, немачки батаљон је био разбијен и у деловима се повукао у правцу Јамене. Уз знатне губитке на обе стране, партизани су запленили знатан ратни материјал — читаву комору, једну радио-станицу, два минобацача са 150 мина, четири пушкомитраљеза, већи број пушака и око 10.000 метака.[8][9][10]
15. октобар
уреди- Формирана је Шеста приморско-горанска бригада.
17. октобар
уреди- У Дрвару одржана свечаност на којој је Врховни командант НОП и ДВ Југославије Јосип Броз Тито извршио смотру Друге пролетерске ударне бригаде и њеном команданту Љубодрагу Ђурићу предао бригадну заставу, која је потом предата првом заставнику бригаде Михаилу Вукајловићу. Након смотре бригаде Тито је борцима одржао говор.
- Јединице Прве и Друге бригаде Прве оперативне зоне Хрватске водиле су тешке борбе против јаких италијанских снага, из Прве брдске дивизије и Дивизије „Ломбардија“, кдо Перјасице и Полоја на Кордуну. После дводневних борби, непријатељ је био принуђен да се повуче у Карловац. У овим борбама погинуло је око 200, а заробљено око 50 италијанских војника; а заплењен је један тенк, две пољска топа, седам камиона и друга ратна опрема.
22. октобар
уреди23. октобар
уреди- Јединице Друге и Четврте бригаде Прве оперативне зоне Хрватске ликвидирале су јако непријатељско упориште у селу Тушиловићу, на Кордуну. У овој борби убијено је 50, а заробљено 430 усташко-домобранских војника.
28. октобар
уреди- Приликом напада Прве и Друге пролетерске и Четврте крајишке бригаде на италијанско-четничке снаге у Босанском Грахову, погинуо Радиша Радосављевић Шоша (1919—1942), борац Друге пролетерске ударне бригаде и народни херој.
29. октобар
уреди- У близини подкозарског села Буковица, на Лакташа, заробљени домобран убио команданта Пролетерског батаљона Босанске крајине Хусеина Хоџића (1913—1942), народног хероја.[11]
Референце
уреди- ^ Hronologija NOB 1963, стр. 353–355.
- ^ Narodni heroji 1 1982, стр. 388.
- ^ Narodni heroji 1 1982, стр. 128.
- ^ Narodni heroji 2 1982, стр. 386.
- ^ Leksikon NOR 2 1980, стр. 1090.
- ^ Leksikon NOR 2 1980, стр. 1129.
- ^ Петовар & Трикић 1982, стр. 162.
- ^ Hronologija NOB 1963, стр. 363–365.
- ^ Атанацковић 1968, стр. 263.
- ^ Петовар & Трикић 1982, стр. 175–179.
- ^ Narodni heroji 1 1982, стр. 287.
Литература
уреди- Hronologija oslobodilačke borbe naroda Jugoslavije 1941—1945. Beograd: Vojnoistorijski institut. 1963. COBISS.SR 50018311
- Атанацковић, Жарко (1968). Срем у Народноослободилачком рату и социјалистичкој револуцији. Шимановци: Месна заједница / Месни одбор СУБНОР Шимановци. COBISS.SR 185976327
- Hronologija revolucionarne delatnosti Josipa Broza Tita. Beograd: Export-press. 1978. COBISS.SR 50094343
- Leksikon Narodnooslobodilačkog rata i revolucije u Jugoslaviji 1941—1945. tom I. Beograd—Ljubljana: Narodna knjiga—Partizanska knjiga. 1980. COBISS.SR 49291527
- Leksikon Narodnooslobodilačkog rata i revolucije u Jugoslaviji 1941—1945. tom II. Beograd—Ljubljana: Narodna knjiga—Partizanska knjiga. 1980. COBISS.SR 49300743
- Hronologija radničkog pokreta i SKJ 1919—1979. tom II 1941—1945. Beograd: Narodna knjiga; Institut za savremenu istoriju. 1980. COBISS.SR 49272583
- Narodni heroji Jugoslavije tom I. Beograd: Narodna knjiga. 1982. COBISS.SR 48700167
- Narodni heroji Jugoslavije tom II. Beograd: Narodna knjiga. 1982. COBISS.SR 48703239
- Петовар, Руди; Трикић, Саво (1982). Шеста пролетерска источно-босанска бригада. Београд: Војноиздавачки завод. COBISS.SR 21061383